Island – daleka zemlja smještena na sjeveru Evrope, o kojoj se veoma malo zna u našem okruženju. Sigurno je da bi se o ovoj zemlji trebalo dosta više govoriti, jer vrijednosti i zakoni na kojima se temelji islandsko društvo mogu poslužiti kao veoma kvalitetan primjer mnogim državama.
Naravno posebno se to odnosi na one države koje svoje društvo pokušavaju usmjeriti prema islamskim vrijednostima. Porazna činjenica za zemlje sa islamskim prefiksom u svojem imenu je da jedna državica poput Islanda, čij je broj stanovnika čak i manji u odnosu na naš glavni grad Sarajevo ima manji procenat kriminala na svojim ulicama. Svakako da to nije jedino što Island nudi svojim stanovnicima za koje možemo reći da sasvim sigurno žive u jednoj vrsti blagostanja.
![](https://akos.ba/wp-content/uploads/2017/09/rejk-300x300.jpg)
Island u brojkama
- Broj stanovnika: 300 000, od toga 184 200 na širem području glavnog grada Reykjavika
- Valuta: islandska kruna
- Klima: hladna okeanska pod utjecajem relativno tople Golfske struje (5°C) na južnoj obali i od hladne Grenlandske struje na sjeveroistočnoj i sjeverozapadnoj obali. Svježa ljeta i u odnosu na blizinu polarne kape relativno blage zime
- Položaj: najveći vuklanski otok na svijetu; graniči s polarnim krugom; leži na tektonskoj granici između Evrope i Amerike sa stalnom vulkanskom aktivnošću i potresima jačine do 6,8 stepena Richterove skale, 12% površine se nalazi pod ledenjacima; ledenjak Vatnajökull je veličine Korzike; udaljenost do Grenlanda iznosi 300 km, do Škotske 800 km, Do Norveške 1000 km
- Površina: 103 000 km²
- Glavni grad: Reykjavík; Broj stanovnika: 113 850
- Službeni jezik: islandski (strani jezici: engleski, danski, njemački)
- Državni praznik: 17. jun
-
Islandska ostrva
Sistematski rad
Ova zemlja obiluje raznovrsnim prirodnim ljepotama, među kojima su ledena jezera, vulkani i gejziri što je svakako razlog zbog čega sve veći broj turista posjećuje ovu zemlju. Zanimljivo je i to da mnogobrojni vodopadi na Islandu, daju posjetiocu potpuni užitak.
Međutim osim što je ova država veoma bogata prirodnim ljepotama, značajno je istaknuti da je njeno stanovništvo uz pomoć sistematskog rada ekonomiju ove zemlje dovelo do najvećeg nivoa. Visoki standard koji građani Islanda imaju, rezultat je dugogodišnje strategije provođene u cilju jačanje islandske ekonomije.
Također, jedan od primjera veoma dobrog sistematskog rada izražen je i u sportskom segmentu gdje Island ima veoma dobre rezultate. Osim rukometa koji je državni sport broj jedan, dokaz da se ulaganje i strpljenje isplati je i fudbalska reprezentacija, čij je savez 1996. godine napravio „dvadesetogodišnji plan“, a rezultat toga je trebao da bude plasman na neku završnicu Evropskog ili Svjetskog fudbalskog prvenstva.
Naravno, 2016. godine Island je igrao Evropsko prvenstvo u Francuskoj, gdje je uspio i da napravi veliki podvig plasiravši se čak u četvrtfinale ovog takmičenja. Ovo je samo jedan od primjera koji nam dolazi sa Islanda, a koji govori o jasno definisanim ciljevima i strategijama islandskog naroda.
![](https://akos.ba/wp-content/uploads/2017/09/gejzir-300x300.jpg)
„Islamska komponenta“
Iako na Islandu gotovo i da nema muslimana način na koji ova zemlja funkcioniše u ekonomskom pogledu, te mentalitet naroda Islanda koji se zasniva na redu, radu i disciplini podsjeća nas na hadise našeg poslanika Muhameda a.s. u kojima nas savjetuje kako da uredimo svoj svakodnevni život. Ipak treba spomenuti da je mnogo toga na Islandu što nama kao muslimanima sigurno ne bi odgovaralo i sa čime se ne bi složili.
Međutim treba priznati da je puno primjera koje možemo uzeti iz islandskog društva, te primjeniti u našem slučaju, a koje se tiču – kvalitetnog i sistematskog rada, čemu nas i islam u konačnici i uči. O tome da će pravedna neislamska država uspjeti u odnosu na nepravednu islamsku govori nam i šejhul-islam Ibn Tejmijje:
“Zaista Allah učini da pravedna država opstoji iako je nevjernička, a nepravednu državu uništi iako je muslimanska.“
Također je rečeno i sljedeće:
”Dunjaluk opstoji sa pravdom i nevjerstvom, a ne opstoji sa nepravdom i imanom.“
Upravo ovdje možemo pronaći odgovor na pitanje zbog čega su mnoge neislamske evropske države ispred islamskih, što je nažalost poruka da se u „islamskim“ zemljama baš i ne postupa islamski.